Átalakuló sajtószabadság – az állam jövőbeni feladatai a demokratikus nyilvánosság erősítése érdekében
Koltay András, Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
A sajtószabadság fogalmának definiálása önmagában is nehéz feladat, akár formája, akár funkciója alapján próbálnánk meghatározni jellemzőit. Talán nem is meglepő e megállapítás, amennyiben figyelembe vesszük, hogy ezen alapvető jog alanyának és valódi tartalmának feltárása sem egyszerű vállalkozás. A médiajog-tudomány képviselői hosszú évtizedeken keresztül fogalmaztak meg a sajtószabadság mibenlétével, elméleti és gyakorlati értelmezésével, illetve korlátozhatóságával kapcsolatos érveket, ellenérveket. A digitális világgal együtt járó konvergencia azonban a korábbi alapok újragondolását tették szükségessé. Az új típusú szolgáltatások megjelenése és térnyerése elméletileg nagymértékben képes lenne elősegíteni a média demokratikus közvélemény megteremtését, azonban a gazdasági érdekek előtérbe kerülése a közéleti viták gazdagítására irányuló alapvető igénnyel szemben a sajtószabadság, illetve a média fogalmának újragondolásának szükségességét is magukkal hozták. A gyors változások kapcsán felmerülő kérdésekre mielőbb szükséges megfelelő választ találni, az egyén tájékozódáshoz fűződő jogának érvényesülése ugyanis megköveteli, hogy az állam világos és következetes szabályozási keretet teremtsen a média szereplői számára, a sajtószabadság érvényre juttatásával egyidejűleg.