Spektrum stratégia 2016-2020
Vári Péter, NMHH

A spektrum-gazdálkodás világszerte egyre fontosabb szerepet tölt be az infokommunikáció és más ágazatok (pl. közlekedés, egészségügy, energetika) működésében, fejlődésében. Viszonylagosan autonóm állami tevékenység, mely kiterjed a térben, 300 GHz–ig terjedő elektromágneses hullámokkal (rádióhullámokkal), a rádióspektrummal kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű gazdálkodásra.
A spektrumgazdálkodásnak számos rádiószolgálat, polgári és nem polgári célú rádióalkalmazás, rádiótávközlési, rádiócsillagászati és egyéb nem rádiótávközlési alkalmazás (közlekedésbiztonság, az orvosi diagnosztika, az orvosi implantátumok stb.) működéséhez szükséges frekvencia használatának feltételeit is biztosítani kell.
A hatályos szabályozás szerint a rádióspektrummal való állami gazdálkodás meghatározó módon a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság  kompetenciájába tartozik, a jogalkotástól a zavarmentes használat feltételeinek biztosításáig.

A spektrumgazdálkodás legfőbb kihívásai a 2020-ig terjedő időtávban:

1. Az EU előírásai és a WRC-15 határozatai alapján harmonizálni kell a mobil     szolgáltatások spektrumigényeit a földi műsorszórás frekvenciaigényeivel
2. Ösztönözni kell a hazai vezeték nélküli távközlési infrastruktúra fejlesztését, az eddiginél erőteljesebb innovációt
3. Fel kell készülni és ki kell szolgálni a keskeny és széles sávú PPDR igényeket
4. Biztosítani kell a korszerű spektrumgazdálkodással kapcsolatos fő szabályozási kereteket
5. Biztosítani kell a spektrum káros zavarástól mentes használati lehetőségét
6. Biztosítani kell a spektrummal kapcsolatos egyre hatékonyabb gazdálkodást

Az előadás a spektrumgazdálkodás szabályozási, műszaki és piaci környezetének elemzése mellett a kihívásokra adandó válaszokat keresi.