Víziók az audiovizuális tartalmak továbbításának technológiai megoldásairól az UHF televízió sávban
Kissné Akli Mária, NMHH

A földfelszíni televíziót választó háztartások aránya igen változatos képet mutataz egyes európai országok tekintetébena többi audiovizuális tartalmat továbbító platformhoz viszonyítva. Vannak országok, ahol csak néhány százalékról beszélhetünk, ugyanakkor például Olaszországban 95%-t is meghaladja ez az érték. Azt is látjuk, hogy soha nem látott mértékben fejlődnek az audiovizuális tartalmat továbbítani képes műsorszóró és szélessávú rádiókommunikációs technológiák többek között kapacitás és spektrumhatékonyság tekintetében. Ha figyelembe vesszük a szolgáltatások, tartalmak és felhasználói készülékek fejlesztési irányait egyre elmosódottabbá válik az a határ, ami a két szolgálatot felhasználói nézőpontból megkülönbözteti. Vannak országok, amelyek úgy gondolják, hogy hosszú távon a műsorszóró platform megszűnik, és vannak országok, melyek számára a műsorszóró platform szükségessége nem kérdőjelezhető meg.
Az UHF TV sáv felhasználása sok évtized után átalakulóban van. A 800 MHz-es sáv jövője eldöntött, a 700 MHz-es sáv jövőbeni felhasználásilehetőségeit különböző nemzetközi fórumokon vizsgálják, sőt egyes országokban már döntöttek is a sorsáról.  Nem meglepő, ha a maradék sávrész, a 470-694 MHz tekintetében is felmerül a kérdés, hogy műsorszórás és vagy szélessávú kommunikáció, esetleg egyéb szolgálatok számára lesz-e hozzáférhető hosszútávon. Az ECC megbízásából a CEPT TG6 munkacsoportja az UHF műsorszóró sáv jövőbeni felhasználását vizsgálja műszaki és frekvenciagazdálkodási szempontból. Jelenleg a Jelentés nyilvános konzultációja zajlik. Hasonló témán dolgozik az EU égisze alatt két másik munkacsoport is.A műsorszórás jövőjét tekintve a tét nagy, hiszen feltételezhető, hogy a vizsgálati eredmények alapján harmonizált sávfelhasználásra kerül majd sor – rövidebb-hosszabbb távon - az EU országain belül. Az, hogy milyen szolgálat számára, milyen technológiával, egyelőre még nem jósolható.
A kérdés tehát az, hogy hosszútávon marad-e műsorszórás az UHF TV sávban, lesz-e földfelszíni terjesztésű audiovizuális tartalom, ha igen, milyen technológiával jut el a felhasználókhoz, maradnak-e a nagyteljesítményű gerincadó hálózatok, vagy kisteljesítményű alacsony tornyokból álló hálózatok használják majd az UHF TV sávot. Milyen előnyei és hátrányai lehetnek az egyes megoldásoknak. Van-e saját út az egyes országok számára a lehetséges szcenáriók tekintetében. 
Az előadásban több más kapcsolódó témát is érintve ezekre a kérdésekre keresem a válaszokat, bemutatva a lehetséges műszaki szcenáriókat.