Az EU 2020-as szélessávú fejlesztési célkitűzések szabályozási, tervezési és megvalósítási kihívásai
Horváth Pál, EQNet
A szélessávú infrastruktúra, a szélessávú szolgáltatások és az erre épülő alkalmazások a fejlődés meghatározó hajtóerejévé, az EU szintű és a nemzeti fejlesztéspolitikák kulcselemévé váltak. A Digitális Menetrend és a Nemzeti Infokommunikációs Stratégia céljainak az elérése különleges erőfeszítéseket igényel mind a kormányzat, mind a vállalkozások részéről.  A feladatok ellátása új szabályozási környezetet igényel, mindenekelőtt a fejlesztések állami támogatása, a tervezés és építés jogi akadálymentesítése és elkerülhető költségeinek csökkentése, a támogatással épült infrastruktúra hasznosítása, valamint meglévő hírközlési és egyéb nyomvonalas infrastruktúrák megosztási feltételeinek meghatározása terén. 
Egységes keretben kell kezelni a tervezés, engedélyezés, építés, nyilvántartás és üzemeltetés kérdéseit. A tervezés fontossága tovább nő és minősége a teljes értékláncra kihat. A térinformatikai alapú, a geodézia új eszközeivel (pl. mobil térképezés, nagypontosságú helymeghatározás) hatékonyan támogatott tervezés eredményei az anyagválasztást, anyagbeszerzést, építési technológiaválasztást, építést, nyilvántartást és üzemeltetést egyaránt támogató adatbázisba kerülnek és a tervezett hálózatot a teljes életciklusában végig kísérik. A hatósági engedélyezés is új kihívásokkal néz szembe mennyiségi, technológiai és szakhatósági oldalon egyaránt. A hatékony építést a hálózati anyagok új választéka (pl. minicső, minikábel) és az ezekhez kapcsolódó új építési technológiák (pl. vibrációs vakondeke, mikroárok, kábelbefújás) támogatják. A célok elérésének feltétele az anyagok, a tervezési és építési technológiák széleskörű megismerése és értő használata, valamint a hazai tervező és építő-szerelő KKV-k gazdasági megerősödése.